# Description of Urban Green SARCA (In Czech)

Modul Urban Green SARCA je softwarový GIS nástroj vytvořený pro účely odhadu depozice radionuklidu na povrchu vegetace a půdy, respektive ploch bez vegetace v časné fázi radiační havárie. Modul umožňuje odhadnout kontaminaci vegetačního krytu prostřednictvím satelitních snímků, podkladů o celkové depozici radionuklidu a na základě informace o úhrnu srážek v průběhu depozice radionuklidu v zájmovém území. Výpočet je tedy prováděn pro podmínky suché i mokré depozice radionuklidu. Vzhledem k tomu, že modul umožňuje výpočet jednotlivých proměnných s využitím podrobných satelitních dat, je využití modulu vhodné zejména pro urbánní území a pro území, kde nejsou k dispozici informace o jednotlivých typech zeleně (vegetace) nebo je identifikace zeleně značně komplikovaná.

Modul je koncipován tak, aby minimalizoval množství vstupů a zároveň poskytoval dostatečné množství výstupů důležitých pro následné rozhodování v oblasti radiační ochrany urbánních území.

## Funkcionalita modulu Urban Green SARCA

Funkcionalita modulu vychází z programu SARCA (Brom et al. 2015), který je nicméně určen pro analýzu kontaminace polních plodin a je založen na modelování časových změn produkčních charakteristik plodin. Oproti tomu, Urban Green SARCA využívá pro odhad produkčních charakteristik vegetace dostupná satelitní data.

Výpočet jednotlivých výstupů lze rozdělit do dvou částí. V první části jsou ze satelitních dat vypočteny produkční charakteristiky, tedy množství biomasy a index listové plochy vegetace. Ve druhé části je vypočtena depozice radioaktivního kontaminantu na povrchu vegetace a na ostatních površích. Na základě vypočtených dat jsou dále hodnoceny kategorie radioaktivní kontaminace vegetace (zeleně) podle stanovených referenčních úrovní kontaminace (viz dále). Doplňkově je vypočtena vrstva intercepčního faktoru, tedy relativní distribuce radionuklidu mezi zeleň a ostatní povrchy a vypočtena je též hmotnostní kontaminace, včetně vyznačení nadlimitní hmotnostní kontaminace zeleně. Způsoby výpočtu jednotlivých ukazatelů jsou uvedeny dále.

## Výpočet výstupů modulu Urban Green SARCA

### Množství biomasy

Při výpočtu množství biomasy (B; ) na dané ploše vycházíme ze vztahu mezi množstvím zelené biomasy a jejím spektrálním projevem. Pro vyjádření byl použit následující zjednodušený vztah pro odhad množství biomasy:

kde NDVI je normalizovaný rozdílový vegetační index (Normalized Difference Vegetation Index; Rouse Jr et al., (1973)):

kde a jsou spektrální reflektance v blízké inrfačervené (NIR; přibližně 800 nm) a v červené oblasti (RED; přibližně 670 nm) (rel.). Použitý model představuje hrubý odhad živé biomasy zeleně. Do budoucna předpokládáme nahrazení uvedeného vztahu komplexnějším modelem.

### Index listové plochy

Index listové plochy (bezrozm.) je počítán na základě spektrálních dat v červené a blízké infračervené oblasti. Jedná se o jednoduchý přístup, který nicméně dobře koresponduje především indexem listové plochy bylinné vegetace, zejm. polních plodin. Do modelu byla přidána možnost volby metody výpočtu indexu listové plochy. K dispozici je osm metod:

1. Jednoduchá metoda (Simple method)

Metoda využívá lineární vztah mezi listovou plochou a spektrálním indexem NDVI:

Metoda poskytuje vcelku univerzální výsledky pro nízkou i vysokou lesní vegetaci. Ostatní jmenované metody jsou vhodné spíše pro polní kultury

2. Pôças

Podle Pôças et al. (2014).

kde je spektrální index (Soil Adjusted Vegetation Index; Huete, 1988):

kde je konstanta ().

3. Bastiaanssen

Podle Bastiaanssena et al. (1998)

4. Jafaar

Podle Jafaar et al. (2019).

5. Anderson

Podle Andersson et al. (2004).

kde je spektrální index (Optimized Soil Adjusted Vegetation Index; Rondeaux et al., 1996):

6. Carrasco

Podle Carrasco-Benavides et al. (2014).

7. Turner

Podle Turner et al. (1999).

8. Haboudane

kde je spektrální index (Renormalized Difference Vegetation Index; Roujean and Breon, 1995):

9. Brom

Uvedený přístup je experimentální. Metoda velmi dobře koresponduje s přístupy podle Bastiaanssena, Jafaara a Pôçase, nicméně je velmi senzitivní na hodnoty indexů v exponentu funkce.

### Kontaminace zeleně a půdy, intercepční faktor

Pro rozhodování o množství depozice radioaktivního materiálu na povrchu porostu a povrchu půdy je vypočten intercepční faktor (rel.), který je ukazatelem, jak velká frakce depozice zůstává na povrchu porostu. Hodnota závisí na indexu listové plochy porostu a úhrnu srážek v průběhu depozice. Podle Müllera a Pröhla (1993) lze intercepční frakci (faktor) depozice radioizotopu fw v časné fázi radiační havárie vypočítat podle vzorce:

kde k je specifický faktor pro daný kontaminant (I: k = 0.5; Sr, Ba: k = 2; Cs a ostatní radionuklidy: k = 1), S je tloušťka vodního filmu na rostlinách (mm) a R je úhrn srážek (mm). Hodnota S je zpravidla 0,15 – 0,3 mm se střední hodnotou 0,2 mm (Pröhl, 2003). Výpočet depozice na povrchu rostlin vychází z předpokladu, že depozice na povrchu rostlin je poměrnou částí celkové depozice danou intercepčním faktorem:

kde je měrná depozice radioizotopu na povrchu rostlin a Dcelk je celková měrná radioaktivní depozice zadávaná jako vstup do modelu. Měrná depozice radioizotopu na povrchu půdy (Dpuda ; ) je pak rozdílem mezi celkovou měrnou depozicí a měrnou depozicí na povrchu porostu:

Pokud jsou hodnoty vypočteného množství biomasy menší než 0,5 , je vypočtena pouze měrná depozice radioaktivního materiálu na povrchu půdy. Důvodem je minimální předpoklad možnosti odstranění biomasy. Doplňkovou charakteristikou je hmotnostní kontaminace biomasy zeleně (Dhmot; ), která je vypočtena podle vztahu:

### Referenční úrovně a překročení hygienického limitu kontaminace biomasy

Území kontaminované radioaktivní depozicí je pro praktické účely rozděleno na tři oblasti, v závislosti na stanovených referenčních úrovních. Rozdělení sledovaného území do oblastí podle referenčních úrovní vychází z předpokladu, že lze vymezit území, ve kterých kontaminace nepřekračuje stanovenou úroveň dávkového příkonu nebezpečného pro obyvatelstvo a zvířata (hodnota 0), dále území ve kterých lze provádět opatření za účelem radiační ochrany (hodnota 1) a území, kde úroveň radioaktivní kontaminace, respektive dávkového příkonu překračuje bezpečnou hranici pro další management (hodnota 2). Pro referenční úrovně RU 0 a RU 2 není doporučeno odstranění biomasy za účelem ochrany půdy. V prvním případě (RU 0) nepřesahuje kontaminace stanovenou mez a nejsou ze předpokládána další rizika, zeleň a produkci rostlinné biomasy je možné využít běžným způsobem, případně v omezené míře na základě dalších postupů. Naopak v případě ploch zařazených do referenční úrovně RU 2 existuje předpoklad nadlimitní radioaktivní kontaminace ploch a možnost ohrožení zdraví pracovníků pověřených manipulací s nadzemní biomasou rostlin. V rámci ploch zařazených do RU 1 lze předpokládat půdoochranný význam vegetačního krytu, který lze za daných podmínek odstranit z půdního povrchu. Limitem je zde množství živé nadzemní biomasy 0,5 , kdy předpokládáme, že sklizeň menšího množství biomasy na danou plochu je již neefektivní, případně technicky nemožná. Hranice referenčních úrovní lze nastavit přímo v uživatelském rozhraní Urban Green SARCA. Přednastaveny jsou hodnoty 5000 a 3 . Vedle vrstvy referenčních úrovní je výstupem modelu vrstva překročení hygienického limitu kontaminace biomasy. Rastrová vrstva nese hodnoty 0 pro pixely, ve kterých je zjištěna hodnota úrovně hmotnostní kontaminace biomasy menší než stanovená hodnota v uživatelském rozhraní Urban Green SARCA. Hodnoty přesahující stanovený hygienický limit jsou zařazeny do kategorie 1. V modulu Urban Green SARCA je přednastavena hodnota 1000 , která odpovídá nejvyšší přípustné úrovni radioaktivní kontaminace potravin pro radiačně mimořádné situace podle vyhlášky 389/2010 Sb. o radiační ochraně (Vyhláška 389/2012 Sb. o radiační ochraně, 2012).

## Přehled použité literatury

Anderson, M., Neale, C., Li, F., Norman, J., Kustas, W., Jayanthi, H., Chavez, J., 2004. Upscaling ground observations of vegetation water content, canopy height, and leaf area index during SMEX02 using aircraft and Landsat imagery. Remote Sensing of Environment 92, 447–464. https://doi.org/10.1016/j.rse.2004.03.019

Bastiaanssen, W.G.M., Menenti, M., Feddes, R.A., Holtslag, A.A.M., 1998. A remote sensing surface energy balance algorithm for land ( SEBAL). 1. Formulation. Journal of Hydrology 212–213, 198–212. https://doi.org/10.1016/S0022-1694(98)00253-4

Carrasco-Benavides, M., Ortega-Farías, S., Lagos, L., Kleissl, J., Morales-Salinas, L., Kilic, A., 2014. Parameterization of the Satellite-Based Model (METRIC) for the Estimation of Instantaneous Surface Energy Balance Components over a Drip-Irrigated Vineyard. Remote Sensing 6, 11342–11371. https://doi.org/10.3390/rs61111342

Huete A.R. (1988): A soil-adjusted vegetation index (SAVI) Remote Sensing of Environment 27, 47-57.

Jaafar, H.H., Ahmad, F.A., 2019. Time series trends of Landsat-based ET using automated calibration in METRIC and SEBAL: The Bekaa Valley, Lebanon. Remote Sensing of Environment S0034425718305947. https://doi.org/10.1016/j.rse.2018.12.033

Muller, H., Prohl, G., 1993. Ecosys-87: A dynamic model for assessing radiological consequences of nuclear accidents. Health Phys. 64, 232–252.

Pôças, I., Paço, T.A., Cunha, M., Andrade, J.A., Silvestre, J., Sousa, A., Santos, F.L., Pereira, L.S., Allen, R.G., 2014. Satellite-based evapotranspiration of a super-intensive olive orchard: Application of METRIC algorithms. Biosystems Engineering 128, 69–81. https://doi.org/10.1016/j.biosystemseng.2014.06.019

Pröhl, G., 2003. Radioactivity in the terestrial environment, in: Scott, E.M. (Ed.), Modelling Radioactivity in the Environment. Elsevier, Amsterdam; Boston, pp. 87–108.

Rondeaux G., Steven M., Baret F. (1996): Optimisation of soil-adjusted vegetation indices Remote Sensing of Environment, 55 (1996), pp. 95-107

Roujean, J.-L., Breon, F.-M., 1995. Estimating PAR absorbed by vegetation from bidirectional reflectance measurements. Remote Sensing of Environment 51, 375–384. https://doi.org/10.1016/0034-4257(94)00114-3

Rouse Jr, J., Haas, R., Schell, J., Deering, D., 1973. Monitoring vegetation systems in the Great Plains with ERTS In Third Earth Resources Technology Satellite-1, in: Third Earth Resources Technology Satellite-1 Symposium: The Proceedings of a Symposium Held by Goddard Space Flight Center at Washington, DC on December 10-14, 1973: Prepared at Goddard Space Flight Center. Scientific and Technical Information Office, NASA, pp. 309–317.

Turner, D.P., Cohen, W.B., Kennedy, R.E., Fassnacht, K.S., Briggs, J.M., 1999. Relationships between Leaf Area Index and Landsat TM Spectral Vegetation Indices across Three Temperate Zone Sites. Remote Sensing of Environment 70, 52–68. https://doi.org/10.1016/S0034-4257(99)00057-7

Vyhláška 389/2012 Sb. o radiační ochraně, 2012.